Елементне забезпечення населення України та його значення при тиреоїдній патології - Kravchenko , V.I.; Simurov , O.V.; Rakov , O.V.; Luzanchuk , I.A.; Kovtun , V.A.; Krasnikov , V.I. (Ендокринологія | Endokrynologia, 2023)
В оглядовій статті розглянуто основні проблеми елементного забезпечення населення при тиреоїдній патології. Представлено результати досліджень за останні 3 роки з вивчення функції щитоподібної залози (ЩЗ) та есенціальних елементів у крові при порушенні функції ЩЗ, наведено розробки зі створення біодобавок для нормалізації вмісту елементів в організмі, які виконані співробітниками відділу епідеміології ендокринних захворювань ДУ «Інститут ендокринології та обміну речовин ім. В.П. Комісаренка НАМН України». Недостатність есенціальних елементів у харчуванні населення загально світова проблема. У дослідженні, виконаному в межах усієї території України згідно з проєктом Всесвітньої організації охорони здоров’я (ВООЗ), встановлено наявність у населення недостатнього йодного забезпечення: медіана екскреції йоду становила 75,17 мкг/л, а дефіцит споживання йоду підтверджений загальною добовою екскрецією йоду з сечею (ДЕЙС), медіана якої становила 113,9 мкг/добу. Розглянуто результати дослідження рівнів елементів у пацієнтів із вузловим зобом (ВЗ). Встановлено недостатнє надходження йоду в організм мешканців північного регіону України. Спостерігалося зниження вмісту заліза, міді, цинку та селену в сироватці крові при вузловій патології ЩЗ, що суттєво підвищувало ризик виникнення ВЗ. При автоімунному захворюванні ЩЗ реєструється підвищений рівень антитіл до тиреоглобуліну (АТТГ) та антитіл до тиреопероксидази (АТПО). У нашому дослідженні, навіть при латентному автоімунному тиреоїдиті (ЛАІТ), крім підвищеного рівня антитіл у пацієнтів з автоімунним тиреоїдитом (АІТ), встановлено знижений вміст магнію, цинку та міді. Розглянуто також результати дослідження при вперше виявленому дифузному токсичному зобі середньої тяжкості та хворобі Грейвса (ХГ). При ХГ спостерігався знижений рівень селену в крові, який корелював з суттєво підвищеним титром антитіл до рецепторів тиреотропного гормону (АТрТТГ). Для вивчення забезпечення вітаміном D були відібрані пацієнти з ХГ середньої тяжкості та здорові особи без тиреоїдної патології. Відповідно до міжнародної класифікації пацієнти з ХГ мали очевидний дефіцит (20% осіб), дефіцит (50%), неадекватне забезпечення (29%) і нормальне забезпечення (тільки 1%) вітаміном D. У контрольній групі спостерігалося переважно неадекватне і нормальне забезпечення. При ХГ існувала зворотна ситуація щодо рівня АТрТТГ у сироватці крові залежно від віку пацієнта.Для вивчення залежності ХГ від забезпечення вітаміном D у хворих із вперше виявленою хворобою середньої тяжкості разом з основним лікуванням тирозолом призначали вітамін D. Отримано переконливі дані про позитивний вплив вітаміну D на автоімунні показники та функцію ЩЗ, що свідчить про необхідність його включення в схему лікування ХГ. Було створено ефективні, зручні та доступні для широкого кола населення і хворих із тиреоїдною патологією засоби для профілактики та лікування недостатності йоду, селену, кальцію, магнію та цинку. Запропоновані таблетки можуть бути застосовані як самостійна біологічно активна добавка, або ж як носій інших мікроелементів/макроелементів із вітамінами.